01
de juliol
de
2015, 23:10
Actualitzat:
23:53h
![El nou número de la revista s'ha presentat a la UdL El nou número de la revista s'ha presentat a la UdL](https://naciodigital.cat/lleida/uploads/s1/58/84/22/7/990-1435786968revistabona.jpeg)
Per quina raó la demarcació de Lleida és una de les més oblidades i desconegudes de Catalunya? sobre aquesta pregunta ha pivotat aquest dimecres el col·loqui entre els periodistes Francesc Canosa, David Marin, Anna Sáez i Àlvar Llobet, que ha servit per presentar el darrer número de la revista del Cercle de Belles Arts de Lleida. Aquesta nova edició, la número 40, és un cant a les terres de Lleida bastit a partir d'articles de professionals de la comunicació lleidatans que es miren les comarques de Ponent des de la distància de Barcelona.
L'etiqueta que s'ha fet popular en els darrers anys a les xarxes "Lleida Power" ha estat l'excusa per parlar de les debilitats i fortaleses d'una demarcació que, segons Sáez, ha estat llastada pel "leridanismo", el moviment ideològic sorgit durant la post-guerra des dels sectors franquistes i que considerava les comarques de Ponent un territori al marge de Catalunya. En aquest sentit, la periodista ha destacat la dificultat de superar l'acomplexament que ha tingut la gent de Lleida en les darreres dècades, que ha desembocant en una actitud de tancament de la societat lleidatana en si mateixa.
Aquest diagnòstic també l'ha comentat Canosa, coordinador del nou número de la revista, que ha posat èmfasi en la poca autoestima que ha tingut la gent del territori per fer-se visible arreu del país malgrat tenir un gran potencial humà i de recursos naturals. "A Lleida la gent no camina amb orgull" ha apuntat el periodista, que ha reconegut també que des de Ponent no hi ha hagut la capacitat de "crear mitologia", de fer un relat que entronqui amb un passat avui força desconegut. "Si féssim un inventari de lleidatans importants, ens quedaríem parats" ha assegurat el periodista, que ha lamentat també el poc vincle entre Lleida i Barcelona.
En aquest context, Marin ha posat de relleu la gran influència que té la capital sobre el territori, i ha cridat a recuperar aquest orgull perdut i a deixar el victimisme del que s'ha queixat Llobet i que "tan sovint escoltem".