06
de juny
de
2018, 09:00
Actualitzat:
08
de juny,
17:38h
![](https://naciodigital.cat/uploads/static/naciodigital/migration/redaccio/arxius/imatges/201806/1200_1528235599Arxiu_UAB-008449.jpg)
La construcció de la plaça Cívica i Cerdanyola al fons Foto: Arxiu UAB
Tal dia com avui el 1968 es fundava la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), amb la publicació d'un decret al Butlletí Oficial de l'Estat (BOE). El campus de Bellaterra fa 50 anys i ha preparat una sèrie d'activitats per commemorar l'efemèride. S'ha editat el llibre L'audàcia del coneixement. 50 anys UAB, dirigit pels historiadors Borja de Riquer i Carme Molinero i que repassa aquest mig de segle de vida.
A la Facultat de Filosofia i Lletres, una de les primeres que va sorgir al campus, s'impartirà una conferència amb un dels principals líders històrics de maig del 68, Henri Weber. També va ser, entre d'altres, fundador de la Lliga Comunista Revolucionària i eurodiputat pel Partit Socialista del 2004 al 2014.
![](https://naciodigital.cat/uploads/static/naciodigital/migration/redaccio/arxius/imatges/201806/1200_1528235645Arxiu_UAB-006213.jpg)
Una de les primers facultats de la UAB Foto: Arxiu UAB
La commemoració continuarà durant el curs 2018-2019 amb diversos actes. Per exemple, l'arrencada del curs anirà a càrrec de l'activista i fundador de Proactiva Open Arms, Òscar Camps. Servirà del tret de sortida del conjunt del sistema universitari català, que tindrà lloc al recinte històric de l’Hospital de la Santa Creu i Sant Pau. El curs 2018-2019 es dedicarà a la realitat de les persones refugiades a través de diferents activitats i iniciatives institucionals. També s'atorgaran cinc doctorats Honoris Causa a l'advocada Caddy Adzuba, la microbiòloga i activista Marie-Paule Kieny, l'escultor Jaume Plensa, el periodista Joaquim Maria Puyal i la física teòrica Lisa Randall.
Tot i que durant el proper any hi haurà esdeveniments, la rectora, Margarita Arboix, va més enllà i posa la vista en la definició d'un pla estratègic 2019-2030, amb un procés participatiu que implica tota la comunitat universitària.
Els inicis
La creació de la UAB, al costat de l'Autònoma de Madrid i la de Bilbao, tenia com a objectiu descongestionar les universitats més saturades i conflictives i allunyar als estudiants del centre de les grans ciutats, després d'anys de mobilitzacions. Les quatre primeres facultats planejades van ser les de Lletres, el Monestir de Sant Cugat; Medicina, a l'Hospital de Sant Pau; Ciències i Ciències Econòmiques i Empresarials, fins que es van traslladar al campus de Bellaterra, la construcció del qual es va iniciar en 1969.
Les primeres activitats van començar el 30 d'octubre de 1968 amb la inauguració del curs de la Facultat de Filosofia i Lletres davant més d'un centenar d'alumnes, a la qual va seguir la de Medicina, amb 147 alumnes, mentre que la de Ciències i la de Ciències Econòmiques i Empresarials no va fer-ho fins al curs 1969-1970.
![](https://naciodigital.cat/uploads/static/naciodigital/migration/redaccio/arxius/imatges/201806/1200_1528266359Arxiu_UAB-010033.jpg)
Un ball de sardanes a la plaça Cívica de la dècada dels 70 Foto: Arxiu UAB
El rectorat i la gerència de la UAB es va instal·lar a Bellaterra el 1971, curs en el qual es va iniciar classes en la Facultat de Ciències, en el 1972-1973 es van traslladar al campus les facultats de Filosofia i Lletres, Ciències Econòmiques i de Ciències de la Informació, i Medicina i Dret el següent curs.
El claustre general del 15 de març de 1975 es va convertir en un referent per a les universitats de l'Estat, en aprovar-se el Manifest de Bellaterra en el qual per primera vegada durant el franquisme una institució pública es manifestava a favor de les llibertats polítiques.
El 1992 es va inaugurar la Vila Universitària i el 1996 la nova plaça Cívica, que es va convertir en el centre de la vida cultural i associativa de la universitat, que encara perdura així en l'actualitat.