17
de novembre
de
2022, 18:15
Actualitzat:
18:29h
Fomentar el desenvolupament territorial dels divuit municipis de la conca de la Tordera de les comarques de la Selva, Vallès Oriental i Maresme que integren el projecte de la Ruta de la Tourdera i la riera d'Arbúcies, és l'objectiu impulsat i liderat des del Consell Comarcal de la Selva i els ajuntaments d'aquests municipis. En total més de 200 quilòmetres des del Montseny fins la Mediterrània que es poden fer a peu o en bicicleta, resseguint els cursos fluvials. El projecte es va inaugurar oficialment el 2018 amb 11 municipis de la demarcació de Barcelona i completat el 2019 amb la resta de pobles de la demarcació de Girona.
En general, el projecte pretén ajudar en la dinamització dels municipis interiors, que per si sols tenen poca capacitat d'atracció de visitants. Alhora, també cerca complementar l'oferta dels municipis litorals, que ja reben per si sols visitants, oferint una diversificació de la seva oferta i per fer la destinació més atractiva. Així, amb el moviment d'usuaris pel territori, es busca incentivar les economies locals en sectors com la restauració, pernoctacions, guiatges, lloguers, enrtre d'altres, donar a conèixer el patrimoni i promoure l'esport i les passejades entre la població local.
Per donar a conèixer la ruta i la seva filosofia el Consell Comarcal de la Selva, juntament amb l'Ajuntament d'Arbúcies, han organitzat aquest matí una caminada en un dels trams de la ruta que transcorre per la riera d'Arbúcies. D'aquesta manera s'ha pogut copsar l'interès patrimonial com l'església o el Museu Etnològic del Montseny i paisatgístic com la mateixa riera d'Arbúcies i la Corbadora, una antiga fàbrica d'Arbúcies on s'hi feien cadires i rodes.
De fet, des d'aquest municipi s'hi poden fer dos trams de gran atractiu natural i paisatgístic, amb el Parc Natural del Montseny com a protagonista, i amb elements de gran interès patrimonial com el castell de Montsoriu. També es pot anar fins a Sant Marçal on neix la riera d'Arbúcies que drena la vall. A pocs metres també hi neix la Tordera. Aquesta circumstància fa "dona molta coherència al projecte Tourdera i des de l'Ajuntament d'Arbúcies hi hem cregut des del primer moment", ha manifestat Pere Garriga, alcalde d'Arbúcies.
Salvador Balliu: Una oportunitat per dinamitzar el territori
Per la seva banda, el president del Consell Comarcal de la Selva, Salvador Balliu, ha explicat la importància de la participació de l'ens en aquest projecte ja que la demanda creixent d'usuaris que cerquen rutes, així com l'oportunitat que generen aquests itineraris com a dinamitzadors del territori, van fer que l'any 2010 l'ens selvatà plantés la primera llavor del projecte Tourdera, iniciant un treball de camp de prospecció i anàlisi de la viabilitat per crear un producte turístic com el que s'ha presentat aquest matí.
![](https://naciodigital.cat/uploads/static/naciodigital/migration/redaccio/arxius/imatges/202211/1200_1668704978tourdera2.jpg)
En aquest sentit, ha continuat Balliu, el paper del Consell Comarcal en el projecte, ha remarcat el fet de "trobar-nos en un territori fraccionat en dues demarcacions, tres comarques i 18 municipis. Això ha suposat una important feina de posar d'acord tots els ajuntaments". En aquesta línia s'ha formalitzat en un conveni de col·laboració amb el Consell per a la coordinació i el desenvolupament general del projecte.
Tota la ruta es troba senyalitzada, amb aproximadament 800 suports de senyalització, que fan que el seu seguiment es pugui realitzar des del mateix terreny. Però els usuaris disposen, també, de tota la informació de la ruta, inclosos tracks de seguiment per a GPS, accessibles a la pàgina web del projecte.
A banda del Consell Comarcal de la Selva també formen part del projecte el Parc Natural del Montseny i Reserva de la Biosfera, i els ajuntaments d'Arbúcies, Blanes, Breda, Fogars de la Selva, Fogars de Montclús, Hostalric, Gualba, Malgrat de Mar, Massanes, Montseny, Palafolls, Riells i Viabrea, Sant Celoni, Sant Feliu de Buixalleu, Sant Esteve de Palautordera, Santa Maria de Palautordera, Tordera i Vallgorguina.
![](https://naciodigital.cat/uploads/static/naciodigital/migration/redaccio/arxius/imatges/202211/1200_1668706077Tourdera4.jpg)
En general, el projecte pretén ajudar en la dinamització dels municipis interiors, que per si sols tenen poca capacitat d'atracció de visitants. Alhora, també cerca complementar l'oferta dels municipis litorals, que ja reben per si sols visitants, oferint una diversificació de la seva oferta i per fer la destinació més atractiva. Així, amb el moviment d'usuaris pel territori, es busca incentivar les economies locals en sectors com la restauració, pernoctacions, guiatges, lloguers, enrtre d'altres, donar a conèixer el patrimoni i promoure l'esport i les passejades entre la població local.
Per donar a conèixer la ruta i la seva filosofia el Consell Comarcal de la Selva, juntament amb l'Ajuntament d'Arbúcies, han organitzat aquest matí una caminada en un dels trams de la ruta que transcorre per la riera d'Arbúcies. D'aquesta manera s'ha pogut copsar l'interès patrimonial com l'església o el Museu Etnològic del Montseny i paisatgístic com la mateixa riera d'Arbúcies i la Corbadora, una antiga fàbrica d'Arbúcies on s'hi feien cadires i rodes.
De fet, des d'aquest municipi s'hi poden fer dos trams de gran atractiu natural i paisatgístic, amb el Parc Natural del Montseny com a protagonista, i amb elements de gran interès patrimonial com el castell de Montsoriu. També es pot anar fins a Sant Marçal on neix la riera d'Arbúcies que drena la vall. A pocs metres també hi neix la Tordera. Aquesta circumstància fa "dona molta coherència al projecte Tourdera i des de l'Ajuntament d'Arbúcies hi hem cregut des del primer moment", ha manifestat Pere Garriga, alcalde d'Arbúcies.
Salvador Balliu: Una oportunitat per dinamitzar el territori
Per la seva banda, el president del Consell Comarcal de la Selva, Salvador Balliu, ha explicat la importància de la participació de l'ens en aquest projecte ja que la demanda creixent d'usuaris que cerquen rutes, així com l'oportunitat que generen aquests itineraris com a dinamitzadors del territori, van fer que l'any 2010 l'ens selvatà plantés la primera llavor del projecte Tourdera, iniciant un treball de camp de prospecció i anàlisi de la viabilitat per crear un producte turístic com el que s'ha presentat aquest matí.
![](https://naciodigital.cat/uploads/static/naciodigital/migration/redaccio/arxius/imatges/202211/1200_1668704978tourdera2.jpg)
Marc Corominas, tècnic de la Ruta de la Tourdera en una font de la riera d'Arbúcies Foto: Jordi Purtí
En aquest sentit, ha continuat Balliu, el paper del Consell Comarcal en el projecte, ha remarcat el fet de "trobar-nos en un territori fraccionat en dues demarcacions, tres comarques i 18 municipis. Això ha suposat una important feina de posar d'acord tots els ajuntaments". En aquesta línia s'ha formalitzat en un conveni de col·laboració amb el Consell per a la coordinació i el desenvolupament general del projecte.
Tota la ruta es troba senyalitzada, amb aproximadament 800 suports de senyalització, que fan que el seu seguiment es pugui realitzar des del mateix terreny. Però els usuaris disposen, també, de tota la informació de la ruta, inclosos tracks de seguiment per a GPS, accessibles a la pàgina web del projecte.
A banda del Consell Comarcal de la Selva també formen part del projecte el Parc Natural del Montseny i Reserva de la Biosfera, i els ajuntaments d'Arbúcies, Blanes, Breda, Fogars de la Selva, Fogars de Montclús, Hostalric, Gualba, Malgrat de Mar, Massanes, Montseny, Palafolls, Riells i Viabrea, Sant Celoni, Sant Feliu de Buixalleu, Sant Esteve de Palautordera, Santa Maria de Palautordera, Tordera i Vallgorguina.
![](https://naciodigital.cat/uploads/static/naciodigital/migration/redaccio/arxius/imatges/202211/1200_1668706077Tourdera4.jpg)
La Ruta de la Tourdera i riera d'Arbúcies Foto: Jordi Purtí